![Български студент Български студент с висока заплата](https://www.iskra.bg/wp-content/uploads/2024/07/balgarski-student-s-visoka-zaplata-696x392.jpg)
Въпросът „струва ли си висшето образование“ често се задава от млади хора и техните родители, пишат от „Института за пазарна икономика“ /ИПИ/. Изследванията показват, че инвестицията в допълнителни 4-6 години обучение в университет носи множество ползи, включително по-добри шансове за намиране на работа и по-нисък риск от безработица. В допълнение, работните места на висшистите са по-малко застрашени по време на икономически кризи, както се вижда от стабилността на заетостта и безработицата след глобалната финансова криза и COVID-19 пандемията.
Висшистите и заплатите им
Скорошната структурна статистика на възнагражденията и разходите за труд, публикувана от Националния статистически институт /НСИ/, разкрива важни данни за заплатите в българската икономика, разгледани по професии, икономически дейности, възраст и образование. Въпреки че тези данни са за 2022 година и могат да изглеждат остарели на фона на инфлацията и ръста на заплатите през последната година и половина, те ясно показват предимството на висшето образование.
Средни заплати по образование
Обединявайки в една категория всички работещи със степени „бакалавър“, „професионален бакалавър“, „магистър“ и „доктор“, статистиката показва, че средната брутна месечна заплата на работещите без висше образование преди две години е 1220 лв., докато тази на висшистите е 2443 лв. Това означава, че „премията“ на висшето образование е 100,2%.
Исторически преглед на заплатите
В началото на хилядолетието премията на висшето образование е била 57%, но тя бързо се повишава до диапазона 85-95%, където остава до началото на настоящото десетилетие. Икономическите кризи не се отразяват значително на тази зависимост, като премията се увеличава леко както през 2010, така и през 2022 г.
Разлики в заплатите по нива на образование
Към 2022 г. няма съществена разлика в отстоянието от висшето образование сред тези, завършили начално или основно образование. И в двете категории средната заплата е 41% от тази на висшистите. Заплатите на хората със средно образование също изостават спрямо тези на висшистите, до 51%.
Растеж на броя на висшистите
Броят на наетите лица с висше образование се удвоява от 472 000 през 2002 година до 920 000 през 2022 г. Делът им сред всички наети също нараства значително, достигайки 40% през 2022 г. спрямо 29% две десетилетия по-рано.
Причини за по-високите заплати на висшистите
Значителното увеличение на премията на висшето образование се дължи на промяната на икономическата структура през последните две десетилетия. България добави повече работни места в сектора на услугите и високотехнологичните производства, където висшето образование е по-търсено. Ръстът на заплатите в ИКТ сектора и публичните отрасли също допринася за този процес.
Предимството на висшето образование е очевидно и продължава да расте. Заплатите на висшистите са значително по-високи от тези на хората с по-ниско образователно ниво. Висшето образование не само си струва, но и става все по-ценено на пазара на труда.