Царска Баня – курорт в упадък

Община Карлово да развива и да инвестира в курортния град Баня приоритетно – за това настояват местни жители, които са обезпокоени за съдбата на населеното място и които споделиха пред Искра.бг за множество проблеми, които поставят под въпрос бъдещето му. Те също така призовават местната администрация да се съобразява със законодателството и да не го нарушава.

Баня или още известен като „Царският град“ е обявен за лечебен балнеологичен курорт от национално значение през 1963 г. Той е пропит с история. Според нея през 1927 г. цар Борис III отсяда в града за лечение, като впоследствие през 1929 г. построява дворец, наречен „Нашата къща“. Специално за него се вдига „Царската баня“, която е била за балнеолечение. Изградена е и „Царска жп сграда“. В този целия ансамбъл от сгради са се павирали едни големи участъци. Населеното място получава статут на град с Решение 582 на Министерския съвет от 30 август 2002 г.

Баня. Снимка: Sonia Todorova, Facebook

Документ на Националния институт за недвижимо културно наследство /НИНКН/ показва, че към декември 2022 г. в регистъра са включени 8 недвижими културни ценности в град Баня, като 4 от тях са в аварийно техническо състояние. Посочва се, че за тях не са били предприети никакви мерки за укрепване и опазване, както и за осигуряване на безопасността на гражданите. При обходите експертите са установили още 4 обекта, които притежават висок потенциал като носители на историческата памет на града, а именно – Специализирана болница за рехабилитация /3 сгради/, лесопарк „Калето“, павирана улична мрежа и Царска жп гара и предгаров площад. На 22 февруари от НИНКН са уведомили Община Карлово, че започва производство по издаване на индивидуален административен акт за тези 4 обекта. С пълния текст на НИНКН можете да се запознаете по-долу:

1 от 2

Писмо. Снимка: Лидия Чорбанова

Писмо. Снимка: Лидия Чорбанова

И въпреки че павираната улична мрежа попада сред тези 4 обекта с висок потенциал като носители на историческата памет, е било взето решение паветата да се премахнат и да се заменят с асфалт. Според Лидия Чорбанова сагата с паветата в полза, на които са се произнесли и от Националния научно-експедиционен клуб UNESCO, е парадоксална. Тя коментира пред Искра.бг, че сред големите проблеми в града е състоянието на цялата водопроводна мрежа и често от чешмите тече вода с мътен цвят и наситена с нечистотии. По думите й водопроводната мрежа е стара, често се чупела и дефектирала.

„Самото изваждане на паветата и полагане на друга настилка е някак неоправдано, ако не се направи нищо друго като например подмяна на водопроводната мрежа. Освен, че се прави и некачествено. В миналото това населено място се е развивало приоритетно като курорт, но откакто сме кметство в рамките на Община Карлово, не се развива като такъв и е оставено на произвола на съдбата. Това е по-големият и основен проблем. Последният красив щрих бяха тези павета, които искахме да бъдат запазени, защото все пак бяха нещо различно, красиво и с история“, подчерта тя.

1 от 2

Чаша с вода. Снимка: Donka Petrova, Facebook

Проблеми с водопроводната мрежа. Снимка: Ирена Игнатова, Facebook

Казусът е разделил и местните – на такива, които искат павета и на такива, които са против тях.

„Моето лично мнение е, че Общината ще си приключи проекта, както си го е замислила, въпреки позицията на НИНКН и UNESCO, ще изкара паветата, ще асфалтира и като че ли няма кой да ги спре в този момент. Въпросът е все пак оттук насетне да е ясно, че има будна съвест и че хората ще наблюдават какво ще се случи. Предполагам, че ремонтът след празниците ще продължи, защото в момента улиците са разкопани и видимо изглежда как процесът на асфалтиране ще продължи. По-скоро биха могли за известно време да оставят нещата така, за да продължи нагнетяването на напрежението. Все пак трябва да се усвоят тези пари и вероятно на някой е обещана работа, на други – други неща. Ако могат да понесат поне някаква административна санкция от това, че не са се съобразили, пак ще бъде от полза. Тук по-важно е в навечерието на местните избори гражданите на Баня да разберат колко е важно да се доверяваш и поверяваш своето председателство на хора, на които им пука за града. Хората трябва да се събудят и това зависи от тях – кой изпращаш в Общинския съвет и как се държи той с теб“, категорична е Чорбанова.

1 от 3

Вече асфалтирана улица. Снимка: Лидия Чорбанова

Вече асфалтирана улица. Снимка: Nikolay Bangeev, Facebook

Вече асфалтирана улица. Снимка: Nikolay Bangeev, Facebook

В града има и метан станция, която след 19:00 часа обгазявала населеното място с неприятна миризма, твърди още тя. Според нея това е в ущърб на курорта и в момента той бил изоставен, почти не се развивал бизнес и нямало нито един работещ ресторант.

„Прави, здрави, ходещи туристи вече почти не идват, а само лежащоболни. Това курортно селище губи своя смисъл. Освен, че няма абсолютно никаква икономика, малък или среден бизнес, в който да бъдат заети по-младата част от населението, хората напускат и остава едно възрастно население, което е активно, но когато се взимат решения от Общинския съвет в Карлово, неговото мнение не се взима предвид, както и това на младите. Решенията се взимат в тесен кръг и въпреки че Баня има общински съветници, те не информират общността какво предстои“, добави тя.

Спортният комплекс в Баня също е сред болните казуси за местните. По този повод Чорбанова сподели:

„По някакъв странен начин се оказа собственост на Христо Ковачки. Спортният комплекс беше препродаден на някаква фирма от Перник и сега стои затворен. Това са спортни съоръжения, строени с финансиране от двата големи комбината – „Комбината за трактори“ и ВМЗ-Сопот, както и с личен труд на хората в Баня. И изведнъж собственик стана Общинският съвет в Карлово и така тайно и тихомълком се оказа в ръцете на Ковачки. Около 10 години се водеха уж някакви спорове, но по-скоро с цел да се изгуби давността за успорването на такива сделки. И сега този Спортен комплекс стои затворен и се руши. А е препродаден няколко пъти най-вероятно, за да се изгубят следите и възможността за успорване на собствеността. Твърди се, че Ковачки не е внесъл и спортната вноска, която е трябвало да внесе в Общината. Като цяло гражданите са лишени от това съоръжение, което включва спортен полуинтернат с 25-метров басейн, със спортна зала за борба и суха подготовка. Отгоре имаше училище и класни стаи. Отделно пред самия басейн имаше хотелски стаи, в които се настаняваха спортисти. В другата спортна зала, която е била сред най-модерните за онези години, е имало възможност за две баскетболни/волейболни игрища. С Рехабилитационен център, с джакузита за индивидуална терапия за спортисти. С ресторант. И е безвъзвратно изгубено. Всичко това може да помогне за развитието на града, но сега тъне в разруха.“

1 от 3

Спортен комплекс. Снимка: Mariana Filipova, Facebook

Минерални карловски бани. Снимка: Mariana Filipova, Facebook

Централна баня. Снимка: Mariana Filipova, Facebook
Централна баня. Снимка: Mariana Filipova, Facebook

В града има сгради, които са в уникален архитектурен стил. Въпреки това част от тях са били санирани и това не е било съобразено, отбелязва Чорбанова. По думите й паркът, направен от цар Борис III, е занемарен и лека полека се унищожава.

„Той е друг тип наследство поради факта, че има минерална вода и глина – там са виреели редки видове, които са уникални за България. Сега в момента не се поддържа и се изсича безразборно.“

1 от 3

Парк в Баня. Снимка: Reneta Chele, Facebook

Парк в Баня. Снимка: Reneta Chele, Facebook

Парк в Баня. Снимка: Reneta Chele, Facebook

Също така Община Карлово определя цена за използване на минералната вода, твърди Чорбанова и обяснява:

„Всеки, който иска да ползва минералната вода си плаща на Общината. И какво реинвестира Общината от това? Става дума за хотелите и санаториумите. Последният вариант, ако няма промяна, беше, че Общинският съвет определя цената на кубически метри минерална вода. Тоест определя се цената за хотела, за санаториума и съответно се плаща някаква такса. Въпросът е че ако се черпи вода от Баня и се плаща такса, каква част от тази сума се връща обратно, за да се облагородява курортът. Общината само черпи ресурс без да инвестира и когато попиташ кмета защо не ни оправи водопроводната мрежа, той отвръща – нямам бюджет.“

Баня е кметство, няма собствен ресурс за развитие и разчита на Община Карлово. Чорбанова обаче е категорична, че местната администрация въобще не обръща внимание на курорта, а трябва да го развива приоритетно, защото крие огромен икономически ресурс, който може да бъде полезен за цялата община.

„Ако Община Карлово се грижи за това повече пари да се инвестират в Баня, ние няма да си говорим за водопроводната мрежа и паветата. Баня е способна сама да се грижи за собственото си бъдеще, тоест Общината трябва приоритетно да развива курорта, да отделя повече ресурс за него.“

Осъзнавайки тежкото състояние на своето населено място се самоиронизират, че в своето минало като село са били най-хубавото и китно в България, а сега са град без развитие и перспектива. Това е и посланието, което искат да изпратят до Община Карлово, включвайки се на протеста на 22 април в Калофер.

Материалът Царска Баня – курорт в упадък е публикуван за пръв път на Искра.бг.